KURZUS: Műszaki ábrázolás 1

MODUL: IV. modul: Áthatások. Vetítési rendszerek. Rajzi egyszerűsítések

14. lecke: Rajzi egyszerűsítések, különleges ábrázolások

|  | Követelmények: A lecke tananyagának elsajátítása akkor tekinthető sikeresnek, ha Ön képes lesz
| egyszerűsített, illetve különleges ábrázolással készült vetületi képeket térhatású ábrákhoz hozzárendelni, tárgyak térhatású ábráiról az alkalmazható egyszerűsítésekkel készíteni a szükséges vetületeket.
| Kulcsszavak: Géprajzi egyszerűsítés, résznézet, részmetszet, töréssel megszakított vetület, ferde részlet ábrázolása, helyi nézet, kiemelt részlet, alakítás előtti körvonal, szélső helyzet ábrázolása, áttetsző tárgy, színek.
| A műszaki ábrázolás általános előírásai című szabvány lehetőséget ad az eddig bemutatottaktól eltérő ábrázolási megoldásokra is. Ezen ábrázolási módok célja, hogy a rajzi munkát egyszerűsítsük, egy-egy tárgyrészletet szemléletesebben mutassunk be, és a tárggyal kapcsolatban további információkat közöljünk.
| 1. Áthatások egyszerűsített ábrázolása
| A "Testek áthatása" című leckében bemutattuk a különféle felületek áthatásának ábrázolását. Most kitérünk arra, hogy mikor szükséges ezeket az áthatásokat részletesen ábrázolni, illetve mikor elégséges azok egyszerűsített ábrázolása. A felületek áthatása valóságos és elméleti lehet. Valóságos áthatás esetén a testek határozott élben metszik egymást. Ebben az esetben az áthatási vonalat, ha az látható, vastag vonallal jelöljük, ha nem látható, akkor vékony szaggatott vonallal ábrázoljuk.
A 3/2, illetve 3/3 ábrán látható vízszintes szaggatott vonal nem áthatási vonal, az a háromszög alapú hasáb takart élét jelöli. |
1. lapozós könyv. Valóságos áthatás ábrázolása
Az ábrázolandó áthatás | 1/3
| Elméleti áthatások akkor keletkeznek, ha a felületek nem határozott élben, hanem lekerekítéssel találkoznak. Ezeket az áthatási vonalakat nézetben folytonos vékony vonallal, úgynevezett tagolóvonallal kell ábrázolni. A tagolóvonalak helyét a felületek képzelt találkozási vonala (ahol a lekerekítés nélkül találkoznának) határozza meg. A tagolóvonal nem érhet a tárgy körvonaláig. (2. lapozós könyv.)
2/2 ábra: A kúp és henger áthatási vonala egyenes. Ezt jelzi a felső tagolóvonal. Alatta különböző átmérőjű hengerek áthatása során keletkező görbe tagolóvonal látható. A nem látható éleket a rajzon nem jelöltük be. |
2. lapozós könyv. Elméleti áthatás ábrázolása
Az ábrázolandó áthatás | 1/2
| Az áthatások egyszerűsített ábrázolása elméleti és valóságos áthatások esetén is megengedett, ha az nem megy az érthetőség rovására. Az egyszerűsítés során a következőket lehet alkalmazni:
| két henger között az áthatás görbe vonala egyenessel helyettesíthető (1. ábra):
Hengerek közötti áthatás egyszerűsített ábrázolása
1. ábra
| henger és derékszögű hasáb között az áthatás egyenes vonalát el lehet hagyni.
Henger és hasáb közötti áthatás egyszerűsített ábrázolása
2. ábra
| hengeres tengelyrész és horony áthatási vonala egyenes vonallal helyettesíthető. Nézze meg a tengely térhatású ábráját (3. ábra), az áthatási vonalat a térhatású ábrán (1. nézőkép), majd a vetületei ábrákat (4. ábra.)!
Hornyos tengely térhatású ábrája
3. ábra
1. nézőkép: Hengeres tengelyrész és horony áthatása.
Az ábrán csak a tengely egy részét rajzoltuk meg. Erre utalnak a szabadkézi törésvonalak. |
Horony áthatási vonalának egyszerűsített ábrázolása
4. ábra
| 2. Részvetületek alkalmazása
| 2.1. Szimmetrikus tárgyak ábrázolása
| Szimmetrikus tárgyaknak szabad csak egy részét, a felét, vagy negyedét ábrázolni. Ebben az esetben a szimmetriavonal két végére, rá merőlegesen, két-két rövid párhuzamos vonalat kell rajzolni. A párhuzamos vonalak elhagyhatók, ha a tárgy megrajzolt körvonalai kissé túlnyúlnak a szimmetriavonalon. A fent említettekre mutat példát az 5. ábra és a 3. lapozós könyv.
Az ábrázolandó szimmetrikus tárgy
5. ábra
Az ábrázolandó tárgy felülnézeti vetületének vízszintes és függőleges helyzetű szimmetriatengelye van, ezért lehetséges a félvetület, illetve a negyedvetület alkalmazása. |
3. lapozós könyv. Szimmetrikus tárgy ábrázolása.
A tárgy felülnézeti vetülete | 1/4
| 2.2. Törésvonallal megszakított ábrázolás
| Hosszú tárgyak esetén elegendő a tárgynak csak azokat a részeit megrajzolni, amelyek az egyértelmű meghatározáshoz szükségesek. A jellegtelen részeket el lehet hagyni úgy, hogy a megmaradó részeket szorosan egymás mellett ábrázoljuk.
4/3-4/4 kép: a törésvonalat vékony vonallal kell rajzolni. |
4. lapozós könyv. Tárgy ábrázolása törésvonallal megszakítva
Az ábrázolandó tárgy | 1/4
| A kúpos, vagy lejtős tárgy kitöréses ábrázolása során ügyelni kell a kontúrvonalak helyzetére.
Figyelje meg a 3/3 képen, hogy a két részből álló ábra bal oldali részén a kúpos rész kontúrvonalai párhuzamosak maradnak a jobb oldali rész kontúrvonalaival, de nem esnek egy egyenesre. |
5. lapozós könyv. Kúpos tárgy ábrázolása töréssel
Az ábrázolandó tárgy és vetülete | 1/3
| 2.3. Résznézet
| Előfordul, hogy a teljes nézeti kép nem ad több információt a tárgyról. Ekkor elegendő csak azt a részt ábrázolni, amely a megértéshez szükséges.
A tárgy alakja - a bal oldali rész kivételével - a felülnézetből meghatározható. Az elölnézeti vetületnek ezért csak azt a részét rajzoljuk meg, amely a bal oldali részt is egyértelművé teszi. |
6. lapozós könyv. Résznézet
Az ábrázolandó tárgy | 1/3
| 2.4. A nézetrendtől eltérő elhelyezésű nézet
| Ha a tárgyfelület egy része nem párhuzamos a vetítési alapsíkokkal, akkor ez a rész a vetítési alapsíkokon csak torzulással lenne ábrázolható. Erre mutat példát a 6. ábra és az alatta található nézőkép.
Ferde részletű tárgy
5. ábra
A nézőkép a tárgynak csak a ferde részletét mutatja. A nézőkép 5. képe a tárgyrészletet felülnézetben ábrázolja. A horony kör alakú részei itt ellipszisként látszanak. |
2. nézőkép: Ferde részletű tárgy torzuló nézeti képe.
| A 6. ábra a felülnézeti vetületet mutatja.
Ez a vetület a torzult élek és sok kontúrvonal miatt nehezen értelmezhető. |
Ferde részletű tárgy K1 képsíkon keletkező felülnézeti vetülete
6. ábra
| A ferde részletű tárgy egy olyan vetítési segédsíkon ábrázolható, amely ezzel a tárgyfelülettel párhuzamos (7. ábra.). A nézési irányt nyíllal jelöljük és nagybetűvel azonosítjuk a résznézetettel.
Ferde tárgyrészlet ábrázolása segédsíkon
7. ábra
| 2.5. Helyi nézet
| Tárgyak egyes részeit gyakran ábrázoljuk a teljes vetület helyett annak csak egy részével, úgynevezett helyi nézettel. A helyi nézet a főnézethez vékony pontvonallal kapcsolódik. (7. lapozós könyv.)
2/2 kép: Ez a helyi nézet a hornyos furatot ábrázolja. A felülnézeti vetület helyett csak a furat körvonalát rajzoljuk meg. |
7. lapozós könyv. Helyi nézet
Az ábrázolandó tárgy egy részlete | 1/2
| 2.6. Nagyobb léptékű kiemelt részlet
| Kiemelt részletet akkor alkalmazunk, ha a tárgy egyes részeit kis méretük miatt nem tudjuk eredeti nagyságukban ábrázolni. A kiemelt részlet rajzolásával lehetőségünk van arra, hogy a tárgy ezen részeit felnagyítva ábrázoljuk.
2/1 kép: a tárgyon beszúrás és lekerekítés található. A lekerekítés sugara 1 mm, ezt a méretet a rajzon nem lehet érzékeltetni. 2/2 kép: A kiemelt részeket folytonos vékony vonallal kell határolni, és nagybetűvel azonosítani. A betű mellett fel kell tüntetni, hogy hányszorosára nagyítottuk a részletet. (a 2:1 jelölés arra utal, hogy a nagyítás kétszeres). |
8. lapozós könyv. Kiemelt részlet
Az ábrázolandó tárgy | 1/2
| 3. Különleges ábrázolási módok
| 3.1. Eredeti (alakítás előtti) körvonal
| Ha a tárgy eredeti alakját is szükséges megadni (például méretmegadás miatt), akkor azt vékony kétpont-vonallal lehet ábrázolni.
9. lapozós könyv. Eredeti (alakítás előtti) körvonal ábrázolása
Az ábrázolandó tárgy végleges alakja | 1/2
| 3.2. Mozgó alkatrészek szélső helyzete
| Több alkatrészt tartalmazó rajzokon szükség lehet (például a helyszükséglet meghatározásához) a mozgó alkatrészek szélső állásának ábrázolására. A szélső állásokban ábrázolt mozgó alkatrész egyik körvonalát vékony kétpont-vonallal kell rajzolni. A tárgy kontúrvonalait, amelyek a kétpont-vonallal ábrázolt rész mögött vannak, láthatóként kell ábrázolni.
Mozgó alkatrész szélső helyzetének ábrázolása.
8. ábra
| 3.3. Áttetsző, vagy átlátszó tárgyak ábrázolása
| Minden áttetsző, vagy átlátszó tárgyat átlátszatlanként kell ábrázolni.
| 3.4. Színek alkalmazása
| Műszaki rajzokon a színek használata nem ajánlatos. Ha azonban az ábra megértéséhez szükséges a színek használata, akkor a színek jelentését az ábrán, vagy a megfelelő dokumentumban meg kell adni.

|  | Önellenőrző feladatok
| 1. Az alábbi nagyítós képen egy elölnézeti vetületet és három adott irányú nézeti képet lát. Döntse el, hogy az elölnézeti vetülethez hányas számú nézeti kép tartozik, majd jelölje be a megoldást a kép alatti teszten!
| Jelölje meg, hogy a fenti ábra elölnézeti vetületéhez hányas számú nézeti kép tartozik!
| 1.
| 2.
| 3.
| 2. Az alábbi nagyítós képen egy elölnézeti vetületet és három adott irányú nézeti képet lát. Döntse el, hogy az elölnézeti vetülethez hányas számú nézeti kép tartozik, majd jelölje be a megoldást a kép alatti teszten!
| Jelölje meg, hogy a fenti ábra elölnézeti vetületéhez hányas számú nézeti kép tartozik!
| 1.
| 2.
| 3.
| 3. Az alábbi nagyítós képen négy félvetületet és egy térhatású ábrát lát. Döntse el, hogy a térhatású ábrához hányas számú félvetület tartozik, majd jelölje be a megoldást a kép alatti teszten!
| Jelölje meg, hogy a fenti kép térhatású ábrájához hányas számú félvetület tartozik!
| 1.
| 2.
| 3.
| 4.
| 4. Az alábbi ábrán egy negyedvetületet és három térhatású ábrát lát. Döntse el, hogy a negyedvetülethez hányas számú térhatású ábra tartozik, majd jelölje be a megoldást a kép alatti teszten!
| Jelölje meg, hogy a fenti ábra negyedvetületéhez hányas számú térhatású ábra tartozik!
| 1.
| 2.
| 3.
| Az ábrázolási egyszerűsítések és különleges ábrázolások részhez külön "rajzolós" feladatokat nem közlünk, de a metszeti ábrázolás ill. méretmegadás anyagrész után javasolt feladatokban találkozunk ezek alkalmazásával.