KURZUS: Műszaki ábrázolás 1

MODUL: VII. modul: Rajzfajták

21. lecke: Rajzfajták

|  | Követelmények: A lecke tananyagának elsajátítása akkor tekinthető sikeresnek, ha Ön képes lesz
| adott rajzról eldönteni, hogy az milyen rajzfajtához tartozik, adott méretarányról eldönteni, hogy az nagyító, vagy kicsinyítő, adott darabjegyzék bejegyzéseit értelmezni, adott tárgyról alkatrészrajzot készíteni, műszaki rajzon megfelelő méretarányt alkalmazni.
| Kulcsszavak: Alkatrészrajz, összeállítási rajz, feliratmező, darabjegyzék, méretarány, kicsinyítés, nagyítás.
| A műszaki életben, a gépipar területén sokféle rajzfajtát használnak. Különböző szempontok figyelembevételével csoportosíthatjuk és nevezhetjük el a rajzokat. A rajz elnevezése utalhat
| a kidolgozás módjára (vázlatrajz, szerkesztett rajz), a kidolgozás céljára (ajánlati rajz, műhelyrajz,...), a kidolgozás tartalmára (alkatrészrajz, összeállítási rajz, elhelyezési rajz,...).
| A felsoroltak közül részletesen csak az alkatrészrajzzal és az összeállítási rajzzal foglalkozunk.
| Az alkatrészrajz a gyártás, illetve a gyártás előkészítés alapjául szolgál, egyetlen alkatrészt ábrázol. Az adott alkatrészt elkészítés utáni, szerelésre kész állapotban mutatja be. Minden információt tartalmaz, ami a darab elkészítéséhez szükséges, adatokat nyújt az ellenőrzéshez, szereléshez. Az alábbi ábra egy ékszíjtárcsa térhatású képét, az alatta levő pedig a tárcsáról készült alkatrészrajzot mutatja be.
Az ábra az alkatrészt két változatban mutatja be. A bal oldali részleten a tárcsa egy részét eltávolítottuk, hogy a belső részletek megfigyelhetők legyenek. Ezen a metszésfelületet is jelöltük vonalkázással. |
Ékszíjtárcsa térhatású képe
1. ábra
Ékszíjtárcsa alkatrészrajza.
2. ábra
| A rajz alsó részén az úgynevezett feliratmező található. Ebben feltüntetik többek között a rajz tárgyát, a rajzszámot, a tulajdonost, a munkadarab anyagát, és a méretarányt.
| A rajzon méretarányként 1:1 van megadva. Ez azt jelenti, hogy a rajzon szereplő munkadarab méretei megfelelnek a valóságos méreteknek.
| Gyakran előfordul azonban, hogy az ábrázolandó alkatrész méretei nem teszik lehetővé azt, hogy valódi nagyságban ábrázoljuk, mert méretei túl kicsik, vagy túl nagyok. A 3. ábra egy kisméretű alkatrészt mutat be.
3. ábra
| Az ábrázolt csőszegecs legnagyobb átmérője 4.5 mm, erről nyilvánvalóan nem lehet eredeti méretben áttekinthető rajzot készíteni.
| A megoldás a nagyítás. A szabvány 2-, 5-, 10-, 20-, 50-, 100-, ... szoros nagyítást enged meg. A 3. ábra 10-szeresére nagyítva ábrázolja a szegecset. A méretarány megadásakor ezt jelezni kell. Ezt a nagyítást 10:1 méretaránnyal fejezzük ki.
| A méretarány megadása elé "M" betűt szokás írni: M 10:1.
| Az M 10:1 úgy olvasandó, hogy ami a rajzon "10", az a valóságban "1", azaz a rajzon minden részlet 10-szer akkora, mint a valóságban. (Ez a gyakorlatban azt jelenti, hogy a rajzon lemérve az "5" számmal megadott méret 50 mm-nek adódik!) Ha a méretarány megadásakor az "M" betű utáni első szám a nagyobb, akkor nagyításról van szó. Ha a munkadarab túl nagy, akkor kicsinyítve rajzoljuk meg. A kicsinyítés szintén 2-, 5-, 10-, 20-, 50-, 100-, ... arányban történhet. Az M 1:20 azt jelenti, hogy ami a rajzon "1", az a valóságban "20", tehát kicsinyítésről van szó.
Az, hogy a 3. ábra a tárgyat 10-szeresére nagyítva ábrázolja, csak a monitor 1024×768-as felbontása esetén érvényes, akkor is csak megközelítőleg. Az egyes monitorok más-más fizikai jellemzői miatt a kép mérete nem egyforma. | A rajzra mindig a valóságos méreteket írjuk fel attól függetlenül, hogy nagyítva, kicsinyítve, vagy természetes nagyságban rajzoltuk meg. Egy rajzon többféle méretarányt is lehet alkalmazni, például ha kinagyítunk egy részletet. Ekkor a kinagyított részlet rajza mellett az alkalmazott méretarányt meg kell adni.
| Az összeállítási rajz elemekből felépített egységek rajza, amely az alkatrészek összefüggését, működésbeli szerepét szemlélteti. Az összeállítási rajzon nincs olyan részletes méretmegadás, mint az alkatrészrajzon, ezen a rajzfajtán általában a szerkezet befoglaló méretei szerepelnek. Erre láthat példát a 4. ábrán.
Összeállítási rajz
4. ábra
| Az összeállítási rajzhoz darabjegyzék is tartozik. A darabjegyzék a feliratmező felett helyezkedik el. A megrajzolt alkatrészeket számokkal jelöljük, ezeket tételszámoknak nevezzük. A darabjegyzék bejegyzései és a rajzon levő alkatrészek a tételszámok alapján azonosíthatók.
| A rajzon többször szereplő egyforma alkatrészek egy tételszámot kapnak, és a darabjegyzék "Darabszám" ("Db") mezőjében tüntetik fel azt, hogy hány darab van belőlük. (Ilyen például a rajzon -többek között- a 8-as számú tétel, amelyből a szerkezet 20 darabot tartalmaz.)
| A tételszámok beírását alulról kezdik, hogy az esetleges rajzkiegészítés során az ábrára kerülő elemek a darabjegyzékbe felvehetők legyenek.
| A rajzon csak néhány fontosabb méret szerepel. Az ábráról leolvasható például az, hogy a szerkezet befoglaló méretei 130 mm és 200 mm.

|  | Önellenőrző kérdések
| 1. Egy rajzon méretarányként az M 1:20 felirat szerepel. Nagyító, vagy kicsinyítő méretarányról van szó? Jelölje be a helyes megoldást!
| Nagyító méretarány.
| Kicsinyítő méretarány.
| 2. Tanulmányozza az alábbi ábrát, majd válaszoljon a kérdésre!
| A fenti rajz M 5:1 méretarányban készült. Mekkora a valóságban a "10" méretszámmal jelölt méret? (A méretarány M 5:1.) Jelölje be a helyes megoldást!
| 10 mm
| 50 mm
| 2 mm
| Hány milliméter hosszú a rajzona "10" méretszámmal megadott méret? Jelölje be a helyes választ!
| 2 mm
| 50 mm
| 10 mm
| 3. Tanulmányozza az alábbi ábrát, majd válaszoljon a kérdésekre!
| Milyen rajzfajtához tartozik a fenti ábra? Jelölje be a helyes megoldást!
| Alkatrészrajz.
| Összeállítási rajz.
| Nagyítsa fel a képet, és határozza meg a darabjegyzék alapján, hogy hány "Rugótányér" szerepel a rajzon! Jelölje be a helyes megoldást!
| A rugótányérok száma 6 db.
| A rugótányérok száma 2 db.