KURZUS: Műszaki ábrázolás 1

MODUL: VI. modul: Méretmegadás műszaki rajzokon

20. lecke: A mérethálózat felépítése

|  | Követelmények: A lecke tananyagának elsajátítása akkor tekinthető sikeresnek, ha Ön képes lesz
| ábra alapján kiszámítani a kiadódó méretet, ábra alapján meghatározni a magától értetődő méretet, értelmezni egy adott méretet, térhatású ábra alapján felépíteni egy alkatrész mérethálózatát.
| Kulcsszavak: Mérethálózat, láncszerű méretmegadás, bázistól induló méretelhelyezés, kiadódó méret, méretmegadás koordinátákkal, kombinált méretmegadás, magától értetődő méret.
| A mérethálózat valamely alkatrész rajzon megadott méreteinek összessége. A mérethálózat méretei a kész alkatrészen vagy közvetlenül mérhetők, vagy olyan helyzet meghatározó méretek, amelyek a kész darabon ugyan nem mérhetők, de a szerkesztéshez, gyártáshoz nélkülözhetetlenek.
| Betartandó szabály, hogy az alkatrész meghatározásához szükséges minden méret a rajzon csak egyszer szerepeljen!
| A mérethálózat többféleképpen építhető fel. Az alábbiakban az egyes méretmegadási módokat mutatjuk be.
| 1. Láncszerű méretmegadás
| Az egyes méreteket a korábban már megadott mérethez viszonyítjuk.
Láncszerű méretmegadás
1. ábra
| 2. Bázistól induló méretmegadás
| A bázistól induló méretmegadás esetén az azonos irányú méretek egy közös alaptól (bázistól) indulnak. A bázisfelület kiválasztható szerkesztési, gyártási, vagy ellenőrzési szempontok alapján. A 2. ábra egy tengelyt ábrázol. Ezen mutatjuk be ezt a méretmegadási módot.
Az ábrázolandó tengely
2. ábra
| A tengely hosszméreteinek megadása bázistól induló méretmegadás szerint, párhuzamos méretmegadással:
A párhuzamos méretmegadás arra utal, hogy az egyes méretvonalak egymással párhuzamosan helyezkednek el. A hosszméretek ilyen megadása a gyártás szempontjából kedvező. A forgácsoló megmunkálás során a kiinduló darabot 73 mm hosszon esztergálják kisebb átmérőjűre, majd 40 mm hosszon ismét kisebb átmérőre stb. |
Bázistól induló párhuzamos méretmegadás
3. ábra
| Figyelje meg a 3. ábrán, hogy a tengely legnagyobb átmérőjű részének hossza nincs megadva. Ez úgynevezett kiadódó méret, azaz másik méretekből meghatározható. Ebben az esetben a 121 mm-es teljes hosszból a 73 és 43 mm-t kivonva az adott méret 5 mm-re adódik. A más méretekből meghatározható méretet fel lehet tüntetni a rajzon, de zárójelbe kell tenni. (4. ábra.)
Kiadódó méret jelölése
4. ábra
| A bázistól induló méretmegadás megoldható összevont (halmozott) módon is. A méretszámokat elhelyezhetjük a méretsegédvonallal egyvonalban (5. ábra), vagy a méretvonal felett (6. ábra).
A halmozott méretmegadásnál a méretek kiindulási pontját a 0 méretnél kör jelzi. |
Bázistól induló halmozott méretmegadás. 1.
5. ábra
Bázistól induló halmozott méretmegadás. 2.
6. ábra
| A halmozott méretmegadást két irányban is lehet alkalmazni. (7. ábra.)
Kétirányú halmozott méretmegadás
7. ábra
| 3. Méretmegadás koordinátákkal
| A méreteket koordinátákkal is megadhatjuk. Ilyen esetben a méreteket összesítő táblázatba foglaljuk. (8. ábra.)
Méretmegadás koordinátákkal
8. ábra
| 4. Kombinált méretmegadás
| A mérethálózat kialakításakor törekedni kell a méretek áttekinthető elrendezésére. A alkatrészek méreteit megadhatjuk az előzőekben említett háromféle módszer együttes alkalmazásával is. Ezt nevezzük kombinált méretmegadásnak.
Kombinált méretmegadás
9. ábra
| 5. A méretmegadás gyakorlati szempontjai.
| Az egy vetületen elhelyezett méreteket az áttekinthetőség érdekében csoportosítani kell. A 10-11. ábrák a méretek külső, illetve belső felületek szerinti csoportosítását mutatják be.
A tárgyat a jobb áttekinthetőség kedvéért elmetszett állapotban mutatja az ábra. |
A külső és belső felületekkel rendelkező tárgy
10. ábra
Az alkatrész belső felületeire vonatkozó méretek a jobb oldalon, a külső felületekre vonatkozók a bal oldalon találhatók. Figyelje meg a belső átmérők megadásának módját! Például az átmérő 30-as méret esetén az egyik méretsegédvonalat és méretnyilat nem tudjuk megrajzolni, mert a félnézeti vetületen a belső éleket nem kell jelölni. Ilyen esetben a méretvonal kicsit túlnyúlik a szimmetria- vonalon. Ugyanez az elv érvényesül a rajzon a 90 fokos szög megadásakor. |
Külső és belső méretek szétválasztása
11. ábra
| A geometriai idomot meghatározó méreteket - mint összetartozó méretcsoportot -, lehetőleg ugyanazon a vetületen kell megadni. Ilyen lehet például a reteszhorony szelvényrajzán megadott két méret. (12. ábra.)
A horony harmadik méretét, a hosszméretet csak a másik vetületen lehet megadni. |
Reteszhorony méretmegadása.
12. ábra
| 6. Különleges méretmegadás
| 6.1. Ismétlődő elemek méretmegadása
| Egyenlő távolságra levő alakzatok, vagy azonos módon elhelyezett elemek esetén egyszerűsíteni lehet a méretmegadást.
Az 5×15(=75) azt jelenti, hogy a 6 db furat közötti öt távolság egyenlő. A furatátmérő méretszáma előtti "6×" felirat a furatok számára utal. |
Azonos osztásban ismétlődő elemek méretmegadása
13. ábra
| Az ismétlődő elemek egyszerűsített megadásával bizonyos esetekben egy további vetület megrajzolását is helyettesíthetjük. (14. ábra.) Ha csak a furatok számára utalunk, de az elhelyezkedésükre nem, akkor az azt jelenti, hogy azonos osztásban ismétlődnek a lyukkör mentén. 8 furat esetén a furatok 360/8=45 fokonként helyezkednek el.
A baloldali nézeti vetületet egyszerűbb ábrával helyettesítjük. Azt a kört (úgynevezett lyukkört), amelyen a furatok középpontjai találhatók, pontvonallal rajzoljuk. A furatok helyét vékony vonallal jelöljük. A furatátmérő előtti "8x" felirat itt fontos információt tartalmaz, mivel csak négy furat helyét tudjuk jelölni. (A másik négy furat helyének jele egybeesik a lyukkör szimmetriavonalával.) |
Azonos módon elhelyezett furatok méretmegadása
14. ábra
| 6.2. Szabálytalan alakú alkatrész méretmegadása
| Szabálytalan görbefelülettel határolt alkatrész méreteit a görbe jellemző pontjainak megadásával határozzuk meg.
Az alkatrész kontúrvonala a 30 mm-es mérettől jobbra vízszintes vonallal folytatódik. Az alkatrész jobb oldali végének mérete tehát 30 mm. |
Szabálytalan alakú alkatrész méretmegadása
15. ábra
| 6.3 Nagy sugár megadása
| Ha az ív középpontja kívül esik a rendelkezésre álló helyen, akkor a sugár méretvonalát meg kell törni, hogy a középpont helyét érzékeltetni tudjuk.
A rajzról kiderül, hogy az R200-as körív középpontja az alkatrész függőleges szimmetriavonalára esik. |
Nagy sugár megadása
16. ábra
| 7. Magától értetődő méret
| A magától értetődő méretet, amely az ábrából egyértelműen meghatározható, nem kell megadni. Ilyen lehet például:
Megjegyzés: Ha például egy alkat részen 4 db egyforma méretűre rajzolt furat van, és azok közül csak az egyiknek a méretét adjuk meg, akkor az azt jelenti, hogy a másik három furat mérete is ugyanaz. | a merőlegesre rajzolt élek merőlegessége, a párhuzamosra rajzolt élek párhuzamossága, szabályos hatszög szögei, középvonallal felezett méretek fél méretének egyenlősége, az egyforma nagyságúra rajzolt elemek azonos mérete stb.
| Javasoljuk, hogy gyakorlásként minél többet készítsen el a 46-50. munkalapok feladataiból. Ugyancsak alkalmasak a gyakorlásra a jegyzet 1-16. feladatlapjai. Ha nehézsége támad a megoldással, jelezze tutorának.

|  | Önellenőrző feladatok
| 1. Az alábbi ábrán egy vetületi képet lát. Tanulmányozza a rajzot, majd válaszoljon a kép alatti kérdésekre!
Az ábrán egy lemeztárgy vetületét látja. Az alkatrészen két horony (egy egyenes oldalú és egy íves), valamint egy hatszög alakú rész látható. |
| Adja meg az alábbi méreteket! A válasz megadásához használja a szám billentyűket! Az alkatrész teljes hossza (az alkatrész vízszintes mérete): mm. Az egyenes oldalú horony végének lekerekítési sugara: mm. Az egyenes oldalú horony teljes hossza: mm. Az íves horony kisebbik ívének sugara: mm.
| 2. Az alábbi ábrán egy vetületi képet lát. Tanulmányozza a rajzot, majd válaszoljon a kép alatti kérdésekre!
Az alkatrész szimmetrikus, az egyes elemek egy körív mentén egyenletes osztásban helyezkednek el. A "h"-val jelölt méretet csak a feladatkiadás egyszerűsítése miatt adtuk meg a rajzon! |
| Válaszoljon az alábbi kérdésekre! A válasz megadásához használja a szám billentyűket! Hány fokonként helyezkedik el az alkatrész három furata? Válasz: fokonként. Hány mm a két alsó furat átmérője? Válasz: mm. Hány mm a "h"-val jelölt méret? Válasz: mm.
| 3. Az alábbi ábrán egyszerűsített módon ábrázolt furatokat lát. Tanulmányozza a rajzot, majd válaszoljon a kép alatti kérdésekre!
| Válaszoljon az alábbi kérdésekre! A válasz megadásához használja a szám billentyűket! Hány furat található a lyukkör mentén? Válasz: furat. Mekkora a furatok átmérője? Válasz: mm. Hány fokonként helyezkednek el a furatok? Válasz: fokonként.
| 4. Az alábbi ábrán ismétlődő furatok egyszerűsített ábrázolását látja. Tanulmányozza a rajzot, majd válaszoljon a kép alatti kérdésekre!
A "k"-val jelölt méretet csak a feladatkiadás egyszerűsítése miatt adtuk meg. |
| Válaszoljon az alábbi kérdésekre! A válasz megadásához használja a szám billentyűket! Hány furat található összesen az alkatrészen? Válasz: db. Hány mm a "k"-val jelölt kiadódó méret? Válasz: mm. Mekkora távolságra vannak egymástól a furatok? Válasz: mm.